Vratimo se jednostavnijem vremenu-ranim ili kasnim 90-im. Imate osam godina, rano se budite kako biste stigli pogledati najnovije epizode svojih subotnjih jutarnjih crtanih filmova ispunjenih akcijama. TV emisije koje prikazuju kako tehnologija može izgledati u budućnosti. U Japanu popularne emisije poput Outlaw Star, Mobile Suit Gundam i Cowboy Bebop. Ove bi emisije privukle gledatelje, dajući nam ukus budućnosti za doručak.
Pokazali bi nam svjetove u kojima ljude i kiborge gotovo nije moguće razlikovati jedne od drugih, gdje su putovanja u svemir bila jednostavna poput hvatanja autobusa ili gdje su se umjetna inteligencija i robotika koristili za bolje čovječanstvo (i koristili za epske borbe u svemiru).
Ove stvari možda znate kao uobičajene u mnogim TV emisijama koje ste gledali kao dijete, a gledate ih i danas. Međutim, najuzbudljiviji aspekt gledanja nečega tako futurističkog je nada da ćete jednog dana možda imati pristup ovoj tehnologiji u bliskoj budućnosti. Pa, ovdje smo da vam kažemo, ‘budućnost’ je sada.
Živimo u vašoj najdražoj naučno-fantastičnoj emisiji iz djetinjstva.
Svijet je doživio zapanjujuće tehnološke promjene. Pogledajte samo kompjutere. ENIAC, prvi kompjuter ikad napravljen, veličine oko 167 kvadratnih metara, izgrađen 1946. godine, bio je težak gotovo 150 tona. Sada nešto više od 50% svih domaćinstava na svijetu ima pristup računaru. Računarska snaga narasla je takvom brzinom da smo možda zapravo ‘prekršili’ Mooreov zakon. Ali to je tema za drugi članak. Umjetna inteligencija već se probila u naš život, utječući na naš svakodnevni izbor, kao i na alate koji olakšavaju taj izbor.
3D print (također se naziva i aditivna proizvodnja), autonomna vožnja, pametni uređaji, obnovljivi izvori energije, biomimika, IoT, virtuelna stvarnost i svemirski turizam ili su uobičajeni ili mogu postati vrlo brzo. Ovo je samo vrh sante leda. Kao što smo prije rekli, budućnost je sada. Sve ove tehnologije i još mnogo toga mijenjaju naš život, u dobro ili u zlo, i stvari se vjerojatno neće zaustaviti uskoro.
Živimo u vremenu u kojem znanost i tehnologija stvaraju društvene inovacije i promjene u načinu na koji živimo i komuniciramo jedni sa drugima. Tokom sljedećih nekoliko decenija, tehnologije koje smo upravo spomenuli sazrijevat će i drastično će preoblikovati ekonomiju, politiku i ukupnu ljudsku dobrobit. Najuzbudljivije je što ćemo vjerojatno vidjeti priliv tehnologije koji zvuči kao nešto izravno iz vaših omiljenih emisija naučne fantastike.
Samoizlječivi građevinski materijali, implantati koji vam omogućuju primanje vizuelnih materijala ravno u mozak, roboti, taktilni VR, ‘pametniji’ AI, plutajuće farme i izleti na kolonizirane planete mogli bi biti uobičajeni u sljedećim decenijama. Danas ćemo pogledati ideje, izume i koncepte koji će vjerojatno oblikovati naš svijet i naše mjesto u njemu.
Roboti bi se mogli koristiti za spašavanje ljudi i pročišćavanje okeana.
Dizajnirani pomoću superkompjutera, istraživači sa univerziteta Tufts stvorili su prve žive robote na svijetu. Biolozi iz tima prenamijenili su žablje STEM stanice i stvorili potpuno nove oblike života. Ti milimetarski ‘ksenoboti’ imaju sposobnost plivanja prema određenom cilju i podizanju korisnog tereta. Oni mogu izliječiti sami sebe. Živi organizmi koji se mogu programirati bit će uobičajeniji u budućnosti i služit će u razne svrhe. Ksenobotsi bi se mogli koristiti za usmjeravanje lijeka na određeno područje pacijenta ili za čišćenje plastike iz naših okeana.
3D print će promijenit ono što dizajnirate, jedete i nosite.
Još jedan očit primjer na našem spisku. Ako ste u proteklih godinu dana išta naučili od nas, to je da će 3D print sve promijeniti. Jednako ometajuća kao i AI, aditivna proizvodnja nudi dizajnerima, inženjerima, fabrikama i novoosnovanim firmama priliku za izradu prototipova brzo ili potpuno funkcionalnih dijelova uz djelić cijene i vremena tradicionalnih proizvodnih metoda. I to je tek početak. Naravno, 3D print mijenja način na koji gradimo kuće, dizajniramo automobile i proizvode, ali njegove bi primjene mogle ići i dalje.
I privatne institucije i akademici imaju 3D printane djelujuće organe koji bi se mogli koristiti za transplantaciju. Možemo čak i 3D printati hranu i vitamine, posebno formulisane za vaše biološke potrebe i zdravstvene potrebe. Proizvodnja aditiva čak će igrati ulogu u stvaranju raketa koje će nas dovesti do Marsa i tamošnjih kolonija. Kako troškovi 3D printa i dalje naglo padaju, očekujete da ćete ih vidjeti svuda.
Umjetni neuroni na silicijskim čipovima bit će česta pojava.
Nedavno su naučnici shvatili kako pričvrstiti umjetne neurone na silicijske čipove. Zašto je ovo cool? Čipovi silicij-neuroni mogli su oponašati naš živčani sisitem, kopirajući njihova električna svojstva. Ovakva tehnologija mogla bi se usaditi za liječenje različitih stanja kao što su određene vrste zatajenja srca i Alzheimerove bolesti jer zahtijevaju tako malo snage.
Opcije mesa stvorene u laboratoriju neće samo imati odličan ukus, već će biti i ekološke.
Meso stvoreno u laboratoriju ne zvuči tako čudno kao što mislite. Postoje tehnološka pokretanja koja naporno rade, stvarajući meso uzgojeno u laboratoriju koje ima miris, okus i krvari baš kao prava stvar. Ljudi poput dr. Yuki Hanyu iz firme IntegriCulture stvorili su „foie gras“ koristeći ćelije pileće jetre, a od toga je napravljen proizvod koji trenutno možete kupiti. Uz to, Memphis Meats stvorio je ukusne goveđe mesne kuglice i prženu piletinu na bazi ćelija. Ako su morski plodovi više vaš ukus, Finless Foods trenutno radi na jelima od sushija temeljenih na visoko priželjkivanoj plavoperajnoj tuni. Hrana poput ove mogla bi pomoći u smanjenju proizvodnje stakleničkih plinova, prekomjernog ribolova i potreba stoke za zemljištem. Također je humanije jer uklanja potrebu za uzgojem i ubijanjem životinja. Umjesto toga, mogli bismo samo uzgajati dijelove koje bismo željeli jesti.
Putovanje do najbliže zvijezde može biti puno lakše zahvaljujući warp pogonima.
Warp pogon tehnologija zvuči posebno ‘naučno-fantastično’ zahvaljujući svojoj popularnosti u žanru. Unatoč tome, to je teoretski moguće, a NASA to istražuje. Meksički fizičar Miguel Alcubierre 1994. godine opisao je uređaj koji će nam omogućiti kretanje brže od svjetlosti iskorištavanjem fizičke rupe. Nazvan Alcubierreovim warp pogonom, brod bi doslovno iskrivio vrijeme i prostor oko plovila, privlačeći nas bliže željenom odredištu. Trenutno je to samo zanimljiva ideja. Ali ko zna, jednog dana to može postati stvarnost.
Beton koji je ‘živ’, koji može očistiti okoliš i koji se sam regenerira.
Koristeći varljivo jednostavnu kombinaciju pijeska, gela i bakterija, istraživači sa univerziteta Colorado Boulder stvorili su ono što su nazvali ‘živim’ betonom. Kao što je tim istraživača opisao u objavljenom radu: „Konstruirani živi građevinski materijali predstavljaju platformu koja omogućava biologu da dizajnira potencijalno više funkcionalnosti za infrastrukturne materijale.“
Ovaj živi beton mogao bi zacijeliti vlastite oštećene pukotine, sam ukloniti opasne toksine i svijetliti na zapovijed. Ovakvi materijali mogli bi nam pomoći u izgradnji boljih gradova i kuća u područjima u razvoju.
Vozovi će se vratiti.
Još jedan projekt koji pokreće Musk, Elon Musk’s Hyperloop, brzi je podzemni transportni sistem koji se trenutno testira u Americi. Bit će brz. Putovanje Hyperloop-om iz New Yorka u Washington D.C. trebalo bi trajati samo 29 minuta, umjesto 2 sata i 56 minuta koliko je trenutno potrebno. Virgin, Richarda Bransona također se uključuje u akciju. Ti ‘vozovi’ rade sa putničkim kapsulama koje se ubrzavaju, koristeći električni pogon, kroz vakuumsku cijev niskog pritiska. Kapsula bi plutala duž staze koristeći magnetsku levitaciju i klizala brzinom aviona na velike udaljenosti, zahvaljujući ultra niskom aerodinamičnom otporu. Jeste li za krug?
Mozak ćete moći ‘uploadovati’ na kompjuter.
Proteklog mjeseca Elon Musk nas je informisao o svom tajnom projektu Neuralink. Nazvavši ga Fitbitom za vaš mozak, koristeći jednostavan i bezbolan postupak, tim Neuralink-a bi instalirao moždano sučelje u naš mozak. Ovaj bi uređaj preveo naše misli i naredbe, omogućujući nam da samo uređajem za razmišljanje kontrolišemo uređaje oko kuće. Neuralink također ima ambicioznije planove poput upotrebe uređaja za liječenje sljepoće, gluhoće, paralize, gubitka pamćenja i sprječavanja moždanog udara. Na kraju Musk želi da se uređaj koristi kako bi se ljudima pomoga u postizanju simbioze sa umjetnom inteligencijom.
Vjerojatno će se i vaš automobil sam popravljati.
Oštećenje vašeg automobila je veliki stres, a kako automobili postaju sve složeniji, možete očekivati visoku cijenu za popravak. Međutim, samoizlječivi automobili mogli bi svemu tome stati na kraj. 2017. godine Lamborghini i Terzo Millennio iz MIT-a predstavili su ideju za zapanjujući konceptni superautomobil koji bi se, u teoriji, mogao sam popraviti. Još bolje, cijelo tijelo automobila koristilo bi se za pohranu energije. Slično načinu na koji ljudsko tijelo reagira na povredu, ako bi se od sudara pojavile male pukotine, tijelo automobila prešlo bi u način samopopravke, sprječavajući rast pukotina i nanošenje veće štete na automobilu. Većina toga još je uvijek hipotetička. Međutim, trenutna istraživanja samoizlječivih polimera mogla bi jednog dana postaviti temelje za ovu vrstu vozila.
Leteći automobili pojavit će se u našim gradovima.
Očekuje se kako će leteći taksiji službeno debitirati u sljedećih nekoliko godina. Međutim, već smo uhvatili pogled letećih vozila i uzbuđeni smo. Leteći taksiji mogli bi postati važno sredstvo javnog prijevoza. Na primjer; električni VTOL Uber X Hyundai planiran za 2023. prevozit će putnike oko i izvan Dallasa, Los Angelesa i Melbournea. Raspon će mu biti 100 km i napunit će se za 5-7 minuta. Firme poput Googlea i Toyote također rade na malim letećim vozilima.
IoT će stvoriti pametne gradove.
Pametni gradovi vođeni sistemom IoT-a bili bi čvrsto isprepleteni međusobno povezani ekosistem koji bi se mijenjao svakim novim unosom podataka. U ovom pametnom gradu senzori na telefonima, stanovima, automobilima i zgradama koristili bi se za optimizaciju životnih iskustava ljudi, sprečavanje prometa, ograničavanje otpada i pružanje održivih rješenja za sve. Podaci bi se prikupljali u stvarnom vremenu, a grad, vaš telefon, automobil i pametni uređaj reagovali bi u skladu s tim.
Sa egzoskeletom ćete se osjećati poput Iron Mana.
Egzoskeleti su sve češći nego što mislite. The Mach I tehnologija se probija u fabrike i u vojsku. 2018. godine automobilski proizvođač Ford predstavio je EkoVest u partnerstvu sa egzoskeletima Esko Bionics za zaposlenike. Ovaj nosivi gornji dio tijela dizajniran je za potporu rukama radnika dok obavljaju ponavljajuće zadatke iznad zemlje. Cilj egzoskeleta je smanjiti umor i ozljede radnika koji se neprestano ponavljaju. Vojska također marljivo radi na stvaranju egzoskeleta koji će zaštititi vojnike i dramatično poboljšati njihove performanse. Sad nam treba samo Jarvis.
Plutajuće farme opskrbljivat će rastuću potražnju za hranom 2050. godine.
Svijetu će trebati više hrane. Ne može se pobjeći. Prema Ujedinjenim narodima, do 2050. godine na svijetu bi moglo biti dvije milijarde ljudi više, što bi stvorilo potražnju za 70% više hrane. U korelaciji, bit će više ljudi u urbanim sredinama. Da bi se borili protiv toga, arhitekti i dizajneri predložili su pametna poljoprivredna rješenja širom horizonta naših budućih gradova i plutajući u našim rijekama i okeanima. Prema arhitektu Javieru Ponceu iz Forward Thinking Architecture, visoka tri metra, troslojna građevina sa solarnim panelima na vrhu strukture za pružanje energije, mogla bi uzgajati razne vrste povrća na površini od 12 hektara (51.000 kvadratnih metara), ne koristeći tlo već hranjive sastojke suspendirane u tekućini. Donji slojevi ovih kula mogli bi se koristiti i za smještaj ribogojilišta. Jedna jedinica ove građevine dimenzija 350x200m mogla bi godišnje proizvesti oko 8,1 tone povrća i 1,7 tona ribe.
Li-Fi bi vaše iskustvo igranja online učinio mnogo boljim.
U posljednjih nekoliko godina eksperimentišemo sa Li-Fi-jem iz očitih razloga. Light-Fidelity mogao bi biti sljedeći korak nakon onog Wi-Fi-ja koji imate u svom domu. Za prijenos podataka koristi svjetlost, a ne wi-fi radio valove, što mu omogućava teoretski prijenos podataka zasljepljujuće velikom brzinom. Budući da je spektar vidljive svjetlosti oko 10.000 puta veći od radio spektra, postoji puno veći potencijal propusnosti. Već je bilo nekoliko malih Li-Fi projekata, ali očekuje se šire prihvaćanje 2022. godine.
Umjetna inteligencija bit će jedna od največih ometajućih inovacija koje je čovjek stvorio u historiji.
AI nije ni blizu robota i mašina koje je naučna fantastika prikazala (i često ih osramotila), ali to ne znači da jednog dana tamo nećemo stići. Osnivač SpaceX-a i Tesle, Elon Musk, bio je vrlo glasan u svojoj zabrinutosti zbog umjetne inteligencije, idući čak dotle da je rekao da ljudi riskiraju da ih umjetna inteligencija pregazi za manje od pet godina. Nije sam. Iako malo manje dramatični, tehnološki lideri poput Erica Schmidta i Sataye Nadelle dijele slična mišljenja o AI. Općenita je ideja da AI moramo razvijati odgovorno. Da biste razumjeli njihove strahove, trebali biste biti svjesni tri vrste AI; Umjetna uska inteligencija, umjetna opća inteligencija i umjetna super inteligencija; odnosno ANI, AGI, ASI.
Trenutno živimo u svijetu sa uskom AI. Zamislite svoje pametne zvučnike, automatizaciju na temelju podataka, algoritam preporuka u Netflixu ili kućanske robote. Ova vrsta AI izvrsna je u obavljanju jedne određene vrste zadataka. Uskoro neće proći Turingov test. Sljedeći su koraci tamo gdje stvari postaju cool i zastrašujuće.
Umjetna opća inteligencija može se definirati kao sposobnost mašine da izvrši bilo koji zadatak koji čovjek može. Ukratko, AGI bi se nadmetao i potencijalno izjednačio sa našom inteligencijom, ali na samo kratko vrijeme. Na kraju, nadogradio bi se učeći se od nas i svojih iskustava eksponencijalno, što bi na kraju dovelo do Umjetne superinteligencije, trenutka kada uveliko nadmašuje ljudske sposobnosti.
Trenutno smo negdje između Uske AI i Opće inteligencije, AI će promijeniti svaku pojedinu industriju. Značajne industrije pod utjecajem uključuju medicinu, cyber sigurnost, putovanja u svemir, prijevoz i zabavu. Možete li zamisliti Gundam na AI? Svemirske bitke, evo nas.
Za koju ćete tehnologiju vjerovati da će imati najveći uticaj na naš život? Jeste li znali da je sistem AI upravo pobijedio američkog pilota u simuliranoj borbi?
Orignalan članak možete pročitati na linku.